vie
verb
BETYDNING OG BRUK
1
mest i adjektivisk perfektum partisipp
ved en seremoni, et ritual e.l. gjøre hellig eller skikket
til en bestemt bruk
| jf. innvie
SITATER
-
brødbeholderen (pyxis, capsa) indeholder det viede brød paa altaret
-
ride til Valhal, til vigde bo
-
trolovede eller viede nonner| ordenssøstre som hadde avlagt midlertidige eller evige klosterløfter; jf. trolovet
-
Tora tændte det viede lyset
-
det er de templer, der gik under navnet Pantheon; et saadant var viet til alle guder paa en gang
-
den syvende måned i året var viet Mithra
UTTRYKK
viet jord
kirkegård
-
i den viede jord
-
jf., arkaiserendehun skal i viet muld
-
det var blitt ham tillatt å komme i vigd jord
-
Takk og pris at han kom i viet jord!(Vera Henriksen Klangen av en lutt 304 2001)
-
de som tok sitt eget liv, eller ble drept mens de rante eller myrdet, kunne ikke gravlegges i viet jord(Karsten Alnæs Historien om Europa 2 LBK 2004)
vie inn
mest litterært, poetisk
innvie (som) til noe hellig
-
[duggens] vievand, det rene … vier eng og lunde ind til et helligt tempelklæde
-
[kirkeklokkene] vier ind den mindre kirke, [bondegutten] herefter bærer i sit indre
-
jf.[Herren] de fædre mod landet førte; han med varsler det vigde in
vie til
innvie til (kirkelig,
geistlig stand, verdighet, embete e.l.)
| jf. prestevie
-
gribende var stemningen under messen, men ingen var vel saa bevæget som Gunnar, der strax efter blev viet til prest
-
de ungdøttrene som ikke skulde vies til nonner maatte ikke bære noget som var likt til ordensdragt
-
enhver biskop maatte være viet til en bestemt bispestol
-
han ble boende i Odde resten av sitt liv, lot seg vie til prest, bygde Odde-kirken og grunnla en skole(Vera Henriksen Jarlefeiden 417 2003)
1.1
nå sjelden
omgi (som) med glans eller preg av noe hellig
SITAT
-
alt i stuen [var] blevet viet af synet derude
1.2
(ved seremoni) innføre (i), gjøre fortrolig (med), lære
opp (i en bestemt viten eller kunst)
| jf. innvie
SITAT
-
den vitterlige heksen, som hadde vigd hende i vanhellige kunster
2
om prest eller embetsmann
(ved en bestemt seremoni) forene (to personer) i ekteskap
| jf. gifte
EKSEMPEL
-
bli viet av byfogden
SITATER
-
poetisk[Gud] os [Stella og meg] evigen skal vie
-
Øyvind og Marit [ble] viede i sognets kirke
-
der gaves ting, som talte for at få os snarest muligt viet
-
[sira Jon] viet os sammen
-
vi skulde ha været vigd, men det har ikke høvet saa
-
stadig flere norske prester nekter å vie fraskilte(VG 1955/258/1/3)
-
de to ble viet og avla troskapseden
2.1
i adjektivisk perfektum partisipp
viet
som lever i lovformelig ekteskap
; som er gift
EKSEMPEL
-
viede par
SITAT
-
«Et viet par er helligt, som en prest –» «Og et forlovet –» «Halvt om halvt, som degnen»
2.2
poetisk, overført
føye, knytte sammen (som i ekteskap)
SITATER
-
nymaanen svinger sin sølversigd der vaaren til høst blir vigd
-
min sjæl [er] viet til kong Sverres sag
-
de tradisjonelle drikkelagene [skulle] få sitt kristne innhold og være viet til Kristus og jomfru Maria
-
jf.jordens dyd med himlens fred vies da til salighed
UTTRYKK
vie til
1
litterært
knytte til, bestemme for (en viss skjebne, en viss lodd
e.l.)
-
ve, dit kys dig vier til døden!
-
du est viet til at vandre de første blodtrin efter Jesus
2
høytidelig forplikte, binde til (kamp for en sak eller
idé)
-
til [friheten] er jo viet hver Norriges søn
-
sværg, venner, at I vier eder ind til denne dåd!
3
overlate til
; la bli gjenstand for
-
vi til foragt alt, som er svagt
3
bestemme, hellige (som
offer, tributt, hyllest) til (person eller formål)
SITATER
-
være taksomme bæger da viet Liers segnende seirherrerad!
-
jeg vier skaalen til damerne!
-
den stund, som vies til glæde
UTTRYKK
vie til
poetisk
bestemme til
; utse som offer for
-
skal Slesvig vies til germanisk rov
-
– Og hvis jeg nekter at gaa ind paa Deres betingelser, vil fru Theresa være viet til undergang?
3.1
konsentrere (program, produkt e.l.) om (et bestemt tema,
en bestemt hensikt e.l.)
SITATER
-
konserten er helt viet Brahms(Aftenposten 1933/165/7/5)
-
forestillingen er først og fremst viet stilen, skjønnheten og festen(Aftenposten 1939/219/8/5)
-
i seriebind 13 og 14 viet Ibsen-studier, kommer jeg utførlig tilbake til kjerub-symboler
-
fjerde avsnitt [av innstillingen] er vidd pengepolitikken(Morgenbladet 1935/80/4/1–2)
-
rom [i Pompeii] som er vidd orientalske mysteriereligioner
3.2
SITATER
-
alle disse lands militære krefter ble vidd til forsvaret av deres egne land(Samtiden 1951/180)
-
min virksomhed er viet til dette distrikt
UTTRYKK
vie seg til
ofre seg for
; gå (helt) opp i
-
hun har viet seg helt til arbeidet sitt
-
Tempelridderne, en ridderorden som viet seg til et liv i avholdenhet og kamp for Gud
-
i likhet med andre som hadde viet seg til EN sak i verden førte Axelsen tydeligvis sitt private korstog
vie sin oppmerksomhet/interesse (til)
være særlig opptatt av
-
bevarelsen av «Fram» var en sak som Sverdrup naturlig nok viet sin varmeste interesse
-
masselidenskapen er et interessant psykisk fænomen, som specielt den franske psykolog Le Bon har viet sin opmerksomhet
-
flere av de socialistiske emigrantdiktere [har] viet sin interesse til det tyske bondesamfund(Samtiden 1937/415 Odd Eidem)
-
han viet all sin oppmerksomhet til arbeidet