redigere
verb
ETYMOLOGI
fra fransk rédiger, av latin redigere, grunnbetydning 'drive tilbake'
BETYDNING OG BRUK
1
gi (språklig eller visuell fremstilling) endelig form
; bearbeide, ordne (fremstilling) (til dels ved å skrive,
omskrive)
| jf. omredigere
SITATER
-
redigere beslutninger
-
det er ikke hele brevet, bare et redigert utsnitt
-
jeg ga ham en redigert utgave av opplevelsene mine den siste uken
-
journalisten hadde redigert hele intervjuet ned til en liten enspalter på ti linjer(Thure Erik Lund Compromateria 27 2002)
-
han [risikerer] å bli redigert bort [i fjernsynsopptak](Knut Nærum En himmel full av stjerner LBK 2004)
2
besørge eller lede, være ansvarlig for ordning og forming
av innholdet i (vitenskapelig, faglig eller litterært verk eller tekstsamling)
EKSEMPLER
-
redigere et konversasjonsleksikon
-
redigere en artikkelsamling
3
besørge eller forestå, være ansvarlig for ordning og forming
av innholdet i (avis, tidsskrift, nettsted e.l.)
SITATER
-
[dagsavisen Den Constitutionelle] er egentlig slet ikke redigeret
-
jeg skal være mand for at redigere bladet, så det får det store publikum for sig
-
jeg eier det meste av Segelfoss Tidende, sa sakføreren, men jeg redigerer den ikke
-
Harald Grieg … var avhengig av å redigere dameblader på si for å få forlaget til å gå rundt(Herman Willis Den tarpeiske klippe 397 2006)
3.1
ordne, forme innhold under et fagområde eller i seksjon,
spalte i avis e.l.
EKSEMPEL
-
redigere kulturstoffet i avisen
SITAT
-
Margit Sandemo … redigerte spalten «Har dyrene sjel?» i ukebladet Hjemmet(NTBtekst 20.04.1994)