røys
substantiv
ETYMOLOGI
av norrønt hreysar (femininum flertall), jf. formen røs, tilsvarende dansk form røse, røs, av eldre dansk røser (flertall)
BETYDNING OG BRUK
1
steinhaug
SITATER
-
en bonde fandt i stenigt røs en orm
-
spired i røsset blomster(Nat og Dag V 351 (1842))
-
mellem ur og røser sees grønne agerflekker
-
[vi] sætter mange mænd til at grave i røsen
-
urens vilde røs
-
torner og tidsler grodde i røiserne om de smaa teigerne
-
[han hadde] båret ihop stein i en stor røis
-
[det er bare] i veiter og i røiser, at de prangende og værdiløse vækster faar blivende fred
UTTRYKK
1.1
SITAT
-
fyldt er Kølens kløft og revne, sprængt dens røsers rad
2
stor mengde
; hop
SITATER
-
en røis med smått havfolk
-
røisen [hareflokken] var saa stor, at der stod flere rækker udenom hverandre
-
en røys tjuepence i neven(Lars Mytting Svøm med dem som drukner 254 2014)